Užgavėnės – žiemos palydų šventė. Dar XX a. pradžioje Užgavėnes Lietuvoje šventė tris dienas-sekmadienį, pirmadienį ir antradienį, vėliau- tik antradienį, 46- tą dieną prieš Velykas. Per Užgavėnes kaimai virsdavo dešimčių vaidintojų ir šimtų žiūrovų teatru. Besilinksmindami žmonės pailsėdavo, savotiškai pasiruošdavo ilgai gavėniai.
Sakydavo, kas sėdi namie, to pasėliai menki užaugs. Todėl, susėdę į roges, važiavo į laukus ir kitus kaimus. Krėtė visokias išdaigas ir niekas nepyko. Iš vieno kaimo į kitą vaikščiojo persirengėliai. Moterys persirengia vyrais, vyrai- moterimis. Dažniausiai persirengdavo žydais, čigonais, ubagais. Persirengėliai dėdavosi kuo baisesnes kaukes, išskobtas iš medžio, tošies, popieriaus, avikailio. Kaukės su didelėmis ir kumpomis nosimis, atsikišusiais ir retais dantimis, besijuokiančios ir iškreiptos pykčio. Daug pokštų prikrėsdavo „velnias“, kuris dažnai būdavo persirengėlių vadas. Jei tik persirengėlių neįsileidžia į vidų, „velnias“ užšoka ant stogo, užkemša kaminą. Dūmai veržiasi vidun, ir nori nenori, turi visus įsileisti, vaišinti blynais ir mėsa.
Įdomūs personažai buvo arklys, ožys, gervė, giltinė, beždžionė, caro žandaras. Persirengėliai vežiojosi su savimi Morę – moters iškamšą. Ją pritaisydavo prie vežimo, kad suktųsi kartu su ratu. Šventės pabaigoje Morę sudegindavo. Baidyklės sudeginimas – tai apsivalymas. Ugnimi išvaromas susikaupęs blogis, nelaimės, o kartu išginama visiems atsibodusi žiema. Į šventės pabaigą besipešdami įvirsdavo du herojai: Lašininis ir Kanapinis. Lašininis – riebus, dešromis apsikarstęs, taukais nusiblizginęs. Kanapinis- liesas, išdžiūvęs, sunykęs, virve apsijuosęs. Lašininis pralaimi kovą, o nugalėtojas Kanapinis simbolizuoja Pelenu diena prasidėsiančią Gavėnią.
Per Užgavėnes yra paprotys daug kartų valgyti. Dažniausiai tą dieną valgydavo 7, 9, 12 kartų. Skaičius 12- greičiausiai simbolizavo 12 sočių mėnesių. Vidurnaktį visos vaišės ir linksmybės turėjo pasibaigti, nes nuo to laiko prasideda septynių savaičių trukmės iki pat Velykų besitęsiantis gavėnios pasninkas. Todėl žmonės valgė kiek galima riebiau ir sočiau. Pagrindinis Užgavėnių valgis- blynai, dažniausiai kepami iš miltų, su obuoliais, su mielėmis. Dar buvo verdami kopūstai, dešros, kepamas kugelis ir šiaip riebūs patiekalai. Užgeriama namie darytu alumi, gira. Valgių prikepdavo tiek, kad ne tik savai šeimynai užtektų, bet ir svečius turėtų kuo pavaišinti.
![]() |
Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, kas trečias žmogus pasaulyje turi antsvorio, o Lietuva Europos sąjungoje užima 5 vietą pagal nutukimo rodiklius. Taigi mūsų visuomenė išties tunka. Susidarius tokiai situacijai ieškoma vis didėjančio nutukimo priežasčių. Dažniausiai kaltinamas riebus maistas. Juk nesunku įsivaizduoti... Plačiau: Ar storėjame nuo riebaus maisto? |
Užgavėnės Lietuvoje ligi šiol mylima šventė. Jos tradiciškai švenčiamos centrinėse miestų aikštėse, parkuose, liaudies buities muziejuje Rumšiškėse (savaitgalį prieš Užgavėnes). Žmonės, išlaikydami senovinius šventės papročius, kaukėti linksminasi, degina Morę, daug riebiai valgo.
"pvz., „Mezym“ palengvina ar net visiškai panaikina persivalgius atsiradusio laikino kasos funkcijos nepakankamumo simptomus..."
Tačiau daug linksmybių ir daug riebaus maisto atnešusios šventės ne visada „linksmai“ baigiasi mūsų savijautai. Prisikirtę mielinių blynų, troškintų kopūstų, dešrų ir kugelio, pajuntame organizmo negalavimus, tokius kaip: pilvo skausmas, sunkumas skrandyje, padidėjęs rūgštingumas. Tokie virškinimo sutrikimai naktį neleidžia užmigti…
Kaip išvengti virškinimo problemų per užgavėnes? Patarimais dalinasi gyd. B. Zaleckienė:
Pagrindinė virškinimo sistemos fermentus gaminanti liauka – kasa – nesugeba taip greitai prisitaikyti prie neįprastai didelio ar neįprastos sudėties maisto kiekio ir atsiranda funkcinis jos veiklos nepakankamumas. Dėl šios priežasties žmones pradeda varginti nevirškinimo pojūtis, maistas ilgiau užsilaiko pradinėje virškinamojo trakto dalyje, sukelia tempimo, pilnumo pojūtį.
Šie simptomai nėra grėsmingi, susiję tik su funkciniais virškinamojo trakto sutrikimais, tačiau gali ženkliai pabloginti žmogaus savijautą, gyvenimo kokybę. Norint to išvengti, reikėtų visų pirma stengtis nepažeisti mitybos rėžimo – valgyti dažnai, nedideliais kiekiais, nemaišyti labai įvairių, neįprastų maisto produktų. Švenčių metu reikėtų taip pat neprisivalgyti gausiai iš karto, geriau kelis kartus prisėsti prie stalo, padaryti nedideles pertraukas tarp valgymų.
Jei simptomų nepavyksta išvengti, pagelbėti gali medikamentinės priemonės, kurių sudėtyje yra lipazės, amilazės, proteazės fermentų, užtikrinančių riebalų, angliavandenių ir baltymų virškinimą (pvz., „Mezym“). Šie preparatai palengvina ar net visiškai panaikina persivalgius atsiradusio laikino kasos funkcijos nepakankamumo simptomus, padeda palaikyti pakankamą kasos fermentų aktyvumą dvylikapirštėje žarnoje tuomet, kai joje virškinamas maistas.
Taigi, laikykimės gydytojos patarimų. Švenčių metu nepersivalgykime gausiai iš karto. Geriau Užgavėnių dienai pasigaminkime linksmą kaukę. Šokime aplink laužą, deginkime Morę. Ir išvaryta iš kiemo žiema užleis vietą pavasarinei saulei.